Subject: FW: Päring
From: "SM kantselei info" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Date: Mon, 16 Dec 2024 11:40:29 +0200

From: Maarja Krais-Leosk <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Friday, December 13, 2024 12:55 PM
To: [email-masked] <mailto:[email-masked]> ; Piret Aus 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; Mari Puuram 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; Signe Riisalo - 
SOM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; Sirle Papp 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Subject: RE: Päring

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere Edmar, ja teised head südamega asja juures olijad

Aitäh selle pöördumise saatmise eest! Oleme oma maja ja võrgustikuga Sinu 
taga ja kõrval ja kui vaja, siis ka ees. Meie poolt on teemas osalemas Mari, 
kes on laulupeo korraldajatega nt ka viipekeeletõlke ekraanil kuvamise osas 
piike murdnud, sest “see ju rikub üldmuljet”. Näeme, et osapooled on vaja 
tuua ühise laua taha, selgitada, mõtlema panna ja kokkuvõttes ikka ühiselt 
laulukaare alla jõuda. Peame Mariga pühadejärgselt nõu, kuidas see meie 
vaatest toimuda võiks ja keda veel kaasata ning mis kõige mõjusam viis 
tegutseda oleks. Seejärel peame kindlasti ka teiega nõu. Oleme valmis nii 
ametlikku kui ka meedia-kirjatükki tegema, aga enne ootame siis vastuseid ÕK 
ja KuM poolt, jaga neid palun meiega.

Laulupeo korraldamise tiimi kiri on äärmiselt kurb kogu suhtumise mõttes – 
see ei ole ju ainult kuulmispuudega inimeste teema, samad sõnumid võiksid 
minna nii pimedatele, intellektipuudega inimestele kui ka liikumiseks 
abivahendi kasutajatele ehk kõikidele, kes pole “tavalised”. Oleme kirjast 
loetust tõeliselt kohkunud, kuivõrd see sisaldab väga mitmeid võrdse 
kohtlemise põhimõtetega mitte-kooskõlas olevaid väljaütlemisi, suhtumist 
ning tegelikult ka tõsiseid väärtuskonflikte ja väärtusi, mis laulukaare 
alla, tantsuplatsile ja ma julgen öelda, et ka mõtetesse ei passi.

Hoiame kokku!

Maarja Krais-Leosk

Tegevjuht | Eesti Puuetega Inimeste Koda

Managing Director | Estonian Chamber of People with Disabilities

  <mailto:[email-masked]> [email-masked]

+372 54010441

 <https://www.epikoda.ee/>   <https://www.facebook.com/EPIKoda/>

 <https://www.epikoda.ee/uudiskiri> Liitu Eesti Puuetega Inimeste Koja 
uudiskirjaga!

From: Edmar Tuul <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Sent: reede, 13. detsember 2024 10:49
To: [email-masked] <mailto:[email-masked]> ; Maarja Krais-Leosk 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; 
Piret Aus <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; 
[email-masked] <mailto:[email-masked]> ; Mari Puuram 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Subject: Fwd: Päring

Tere,

Esiteks aitäh eilse tunnustuse eest mis meie Ühtekuuluvusmeeskonnale langes. 
Üheskoos on kõik võimalik.

Teiseks, kirjutan täna ka kurva uudisega. Nimelt registreerisin tulevale 
laulupeole EPIK segakoori, mis koosneb 13 vaegkuuljast (sh Piret Aus). Seda 
mitmetel põhjustel millest üks on kindlasti ka see, et Ühtekuuluvuskontsert 
vajab veel suuremat liikumist.

Enne eesolevaid eelproove pöördusin peo kunstilise juhi Heli Jürgensoni ning 
Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA (ELT SA) juhi Margus Toomla poole seoses oma 
kollektiivi eripäraga ja sooviga teha koostööd. Olen lubanud, et vastutan 
antud kollektiivi kommunikatsiooni ja ligipääsetavuse (viipekeele tõlgi) 
eest ise nii korralduslikus kui ka finantsilises plaanis, kuna mul on selles 
osas olemas suurem kogemus kui neil antud hetkel.

Kahjuks on aga ELT SA juhid andnud mõista, et sellist kollektiivi ei soovita 
peole kaasata. Nende vastuskiri on olemas ka antud kirja lõpus.

Olen ELT SA juhtidele kinnitanud, et aktsepteerin nende otsust ja ei soovi 
seda avalikult vaidlustada. Olen sõnapidaja inimene samas minu 
südametunnistus ei luba päris maha vaikida ELT SA vastust, mis on täis 
probleeme. Seepärast saatsin hetk tagasi ka päringu Kultuuriministrile ja 
Õiguskantslerile. Antud päring on ka antud kirja juures olemas.

Soovin nende seisukohta ja abi küsimuses, kuidas Eesti laulu- ja tantsupeo 
traditsioon saaks paremini toetada ühiskonna mitmekesisust ja luua sedakaudu 
ühtekuuluvustunnet.

Lisaks veel eile (12. detsembril) kuulutati välja ideekavandi konkurss 2028. 
aasta laulu- ja tantsupeoks. Minu pöördumise teiseks eesmärgiks on algatada 
diskussioon selle üle, kuidas tuua laulupidu tagasi selle algmõtte juurde 
ning muuta see jätkuvalt tähtsaks ühtekuuluvustunde ja mitmekesisuse 
sümboliks. Eriti tähtis on, et laulupeo traditsioon peegeldaks tänapäeva 
Eesti mitmekesist ühiskonda, kus igaühel on võimalus panustada ja osa saada.

Soovin, et oleksite teemaga kursis ning võimaluse korral soovin teie tuge, 
et meil päriselt tekiks arutelu ja me ei näeks vaegkuuljate koori kui 
"turvalisuse riski".

Veelkord rõhutan, et ei soovi avaliku "musta pesu pesemist" vaid mõistmist 
ja arutelu. Tean juba täna, et sellise pöördumise tegemine ja võimalik 
avalikuks saamine tekitab palju pahameelt teatud ringkondades aga kuna ma 
olen lubanud, et aitan ja toetan siis seda ka teen.

Parimate soovidega,

Edmar Tuul

566 28296

---------- Forwarded message ---------
Saatja: Edmar Tuul <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Date: R, 13. detsember 2024 kell 10:37
Subject: Päring
To: Annikki Aruväli <[email-masked] <mailto:[email-masked]> 
 >, <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >, <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >, <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >

Austatud Kultuuriminister ja Õiguskantsler,

Soovin teie seisukohta ja abi küsimuses, kuidas Eesti laulu- ja tantsupeo 
traditsioon saaks paremini toetada ühiskonna mitmekesisust ja luua sedakaudu 
ühtekuuluvustunnet. Pöördun tulenevalt asjaolust, et olen registreerinud 
kurtidest koosneva koori osalema järgmisel üldlaulupeol. Enne eesolevaid 
eelproove pöördusin peo kunstilise juhi Heli Jürgensoni ning Eesti Laulu- ja 
Tantsupeo SA (ELT SA) juhi Margus Toomla poole seoses oma kollektiivi 
eripäraga ja sooviga teha koostööd. Olen lubanud, et vastutan antud 
kollektiivi kommunikatsiooni ja ligipääsetavuse (viipekeele tõlgi) eest ise 
nii korralduslikus kui ka finantsilises plaanis, kuna mul on selles osas 
olemas suurem kogemus kui neil antud hetkel.

Kahjuks on aga ELT SA juhid andnud mõista, et sellist kollektiivi ei soovita 
peole kaasata. Nende otsust toetavad argumendid tekitavad aga mitmeid 
küsimusi, mille osas palun teie hinnangut ja seisukohta. Nende kirja olen ka 
edasi saatnud teile (all).

Olen ELT SA juhtidele kinnitanud, et aktsepteerin nende otsust ja ei soovi 
seda avalikult vaidlustada. Küll aga soovin Kultuuriministri ja 
Õiguskantsleri seisukohta, et aidata kaasa tulevase laulupeo aruteludele.

Probleemsed aspektid ELT SA vastuses

Turvalisuse argument

ELT SA vastuses väidetakse, et kurtide koori kaasamine tekitab "turvalisuse, 
teemale fokusseerimise ja õige rõhuasetuse" probleeme. Konkreetsemalt 
selgitatakse, et laulupeol osalejate suur hulk ja mitmed korralduslikud 
küsimused muudavad kurtide kaasamise keeruliseks. Kuigi on arusaadav, et 
mahutavus ja osalejate suur arv võivad olla väljakutsed, räägime täna siiski 
13 lauljast koosnevast koorist, mis ei tohiks selliseid probleeme oluliselt 
süvendada.

Lisaks on keeruline mõista, kuidas antud koori kaasamine "tekitab palju 
küsimusi, mida pole üheselt võimalik seletada ja lahendada". Minu kogemus 
näitab vastupidist: olen korraldanud viimase kolme aasta jooksul 
ühtekuuluvuskontserte (3.detsembril) koostöös Eesti Puuetega Inimeste kojaga 
ja paljude teiste koostööpartneritega, mis on tõestanud, et puuetega 
inimeste kaasamine on lahendatav ja täiesti üheselt mõistetav. Lisaks on 
Eestis toimunud mitmeid erivajadustega inimeste laulu- ja tantsupidusid, mis 
kinnitavad, et nende osalemine rikastab sündmusi ega tekita korralduslikke 
lahendamatuid raskusi.

Siinkohal palun teie seisukohta, kas sellise väite esitamine, ilma et 
turvalisuse muredele toodaks tõendeid või selgitusi, ei ole diskrimineeriv 
ja stigmatiseeriv. Kurtide kogukond osaleb aktiivselt rahvusvahelistes ja 
kodumaistes suurüritustes (nt paraolümpiamängud) , kus nende kaasamine ei 
ole kunagi tekitanud turvalisuse küsimusi. Kas on alust arvata, et 
viiplemisega esinev koor ohustaks lauluväljaku turvalisust rohkem kui teised 
osalejad?

Vastuolu laulupeo algmõttega

ELT SA seisukoht, et "laulupidu ei saa olla ainuke koht kõikide Eestis 
oluliste ühiskondlike probleemide ja valupunktide lahendamiseks", viitab 
sellele, nagu oleks kurtide kaasamine üheks probleemiks, mida laulupidu ei 
peaks kajastama. Selline väljendusviis tundub olevat vastuolus laulupeo 
ajaloolise eesmärgiga. Eesti laulupidu sai alguse rahvusliku 
ühtekuuluvustunde loomisest, olles platvormiks, kus ühiskonna eri kihid said 
ühist identiteeti ja solidaarsust väljendada.

Kaasates mitmekesisust näitavaid osalejaid, näiteks kurtide koori, on 
võimalik tuua esile tänapäeva Eesti ühtekuuluvustunde kaasaegsed 
väljendused. Kas te ei näe, et kurtide kogukonna välistamine laulupeolt 
mitte ainult ei kahanda ühtekuuluvustunnet, vaid on ka vastuolus selle 
traditsiooni algmõttega?

Arutelu avamine laulupeo tuleviku üle

Eile (12. detsembril) kuulutati välja ideekavandi konkurss 2028. aasta 
laulu- ja tantsupeoks. Minu pöördumise teiseks eesmärgiks on algatada 
diskussioon selle üle, kuidas tuua laulupidu tagasi selle algmõtte juurde 
ning muuta see jätkuvalt tähtsaks ühtekuuluvustunde ja mitmekesisuse 
sümboliks. Eriti tähtis on, et laulupeo traditsioon peegeldaks tänapäeva 
Eesti mitmekesist ühiskonda, kus igaühel on võimalus panustada ja osa saada.

Seetõttu palun Kultuuriministrilt ja Õiguskantslerilt hinnangut järgmistele 
küsimustele:

1. Kas ELT SA otsus jätta kurtide koor laulupeolt eemale, tuginedes 
turvalisuse või korralduslike raskuste argumendile, on kooskõlas Eesti 
põhiseaduse ja võrdse kohtlemise seadusega, mis keelavad diskrimineerimise?

2. Kuidas tagada, et Eesti laulu- ja tantsupeo traditsioon säilitaks oma 
algse eesmärgi – tuua ühiskond kokku ja edendada ühtekuuluvustunnet –, olles 
samal ajal avatud ja kaasav kaasaegses mitmekesises ühiskonnas?

Lisaks on oluline rõhutada, et UNESCO kultuurilise mitmekesisuse 
deklaratsioon (2001) tunnustab kultuuride ja kogukondade mitmekesisust kui 
inimkonna ühise rikkuse allikat, mis peab kajastuma ka rahvuslikel 
kultuuriüritustel. Eesti põhiseaduse §12 sätestab, et kõik on seaduse ees 
võrdsed ning kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi, soo, keele, 
päritolu, veendumuste, usutunnistuse ega muude asjaolude tõttu. Kurtide 
koori välistamine ilma piisava põhjenduseta võib viidata nende õiguste 
kaudsele piiramisele, mis on vastuolus nii põhiseaduse kui ka 
rahvusvaheliste normidega.

Tänan teid ette teie seisukohtade ja ettepanekute eest ning olen valmis 
osalema edasistes aruteludes ja pakkuma konstruktiivseid lahendusi. Usun, et 
koos suudame muuta Eesti laulu- ja tantsupeo veelgi inspireerivamaks 
sümboliks, mis peegeldab meie ühiskonna rikkust ja mitmekesisust.

Lugupidamisega,
Edmar Tuul
566 28296

---------- Forwarded message ---------
Saatja: heli jürgenson <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Date: K, 27. november 2024 kell 09:34
Subject: Vastus
To: Edmar Tuul <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Cc: Ave Sopp <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >, Margus 
Toomla <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >

Tere Edmar.

Meil oli teisipäeval koosolek ja rääkisin veel ka Margus Toomla ja Avega.

Teema arutelu kujunes selliseks nagu ka meie kohtumisel. Nii nagu seda ka 
oletasin.

Kokkuvõtlikult meie vastus on ei.

Mõistes, et ühiskondlikult on teema oluline, leiame, et sedalaadi 
kollektiivide väljendusvõimaluste jaoks peab leiduma oma teiselaadne 
väljund.

Enne kõike turvalisuse, teemale fokusseerimise ja õige rõhuasetuse pärast.

Laulupidu ei saa olla ainuke  kõikide Eestis oluliste ühiskondlike 
probleemide ja valupunktidele keskendumise ja lahendamise koht.

Kuivõrd lauluväljakul hakkab laulma erakordselt palju inimesi, siis nii 
(mitte)laulmise, turvalise mahtumise, teemale keskendumise jm. tekib palju 
küsimusi, mida pole üheselt võimalik seletada ja lahendada.

See toob kaasa meie hinnangul ahela, mida teeb protsessi kõigi jaoks veel 
keerulisemaks.

Tore, et saime Sinuga seda teemat rahulikult arutada ja loodan, et mõistad 
meie otsust.

Sa tegeled tänuväärse asjaga ja ma olen kindel, et selliste oluliste teemade 
jaoks on võimalik leida palju paremaid väljundeid. Kindlasti mitte lihtne, 
aga kindlasti palju turvalisemaid ja paremini hallatavaid.

Palju jõudu Sulle kogu selle asja ajamisel.

Head,

Heli ja meeskond